Lydia Bark, byggd 1870 i St Martins, N.B. 721 Ton. Ex "Carmel" av Kristiania. 1908 Hemmahörande i Kalmar 1905, ej där i skeppslista 1910 och ej 1895. Fördes av kapten Alb. Edwall. Div. handlingar i Kalm.mus. "Lydia - Kalmar i Grimsby 1905."
Från 299 kr
Danska skonerten Grete av Aerø. Hon byggdes 1901 i Faske och mätte 189 brregton. Sedermera såldes hon till Sverige och fördes under namnet Lydia av kapten af Ekensteen i viken. Som svenskt fartyg lär hon ha nerriggats och försetts med hjälpmotor
Brigg, byggd 1869 vid Brodinska varvet i Gävle. 1910 hemma i Huseby, Göteborg, 1915 i Hälsingborg, 1917 Malmö, 1919 Göteborg, 1921 d:o,1923 Pataholm, Oscar Sjöberg. Befäl havare och meddelägare kapten Pehr Ohlsson. Såld 1936 såsom museifartyg till Gävle; och var 1933 liggande i Västervik under jubileumsutställningen. Oljemålning signerad Algoth Nilsson Skillinge 1931. Original i Ålems kyrka. Kopia finnes.
Fortuna Brigg, 202 ton, byggd 1873 i Drammen. Hemma i Timmernabben 1895, redare R. T. Olsson, bef.hav. J. Andersson. Samma rederi 1910; bef.hav. G.F. Olsson. Saknas i skeppsl. 1915. Akv. Kalmar Museum inv. 16909. - Uppges ha uppbringats och bränts av tyskarna på Nordsjön 1915, fördes då av kapten Erik Fransen, Korpemåla, Ålem.
Galjonsbild från barken Mathilda av Kalmar. Bilden tillhörig konstnären Oscar Hullgren, Christiansö, Danmark, där den är uppsatt på ägarens sommarbostad. Nertagen 1939. "Mathilda" var byggd i Workington 1849. England och hette ursprungligen "Curanto". Inköpt till Kalmar på 80-talet. Fördes av kapten A Wernlund. Förlist vid Bölshavn på Bornholm
Kapten Sigge Flachs samling, Prinshaga, Axvall. Bertha Valerius, 1824-1895, fotograf med egen ateljé, först på Mäster Samuelsgatan i Stockholm 1863-1867, sedan på Brunkebergs torg, 1867-1872. Var en av de första kvinnorna i fotobranschen och den första kvinnan att bli kunglig porträttleverantör 1864. Hon deltog också i Industriutställningen i Stockholm 1866.
Lemshaga. Namnet skrevs 1442 Lembesaghu. 1695-1699 ägdes godset av Lars Fleming. 1773 kom den senare så bekante Samuel Ödman till Lemshaga såsom huspredikant. 1851 köpte kapten A.L. Vretfors Lemshaga. 1897 köpte Odelbergarna Lemshaga av Carl Axel Vretfors. Lantbruket har alltid varit gott på Lemshaga. Numera bedriver man svinuppfödning där. /Noterat av Torsten Rolf 1964.
Stadsfullmäktige i Borås 17/9 1908. En del av ledamötena: Fabrikör Alfred Sandwall, Ingenjör Carl Nordendahl, Direktör Mauritz Wilssson, Kapten Otto Mannerfelt, Borgmästare Boberg, Ordförande Rektor Bengtzon, Rådman E. Elfman (sekreterare), Fabrikör Arvid Sprakarn, Direktör Axel Bergengren, Handlanden Claes Skoglund, Handlanden Albin Tidblad, Rektor Neuman, Häradshöfding Tor Odencrantz. Porträtt av prosten Enander.
Kapten Carl Aug. Wilhelm Schultz. Rosalie Sjöman,1833-1919, fotograf med egen ateljé, först på Drottninggatan 42 i Stockholm, 1864-1875, senare på Regeringsgatan 6, 1881-1905. Hon hade ett tiotal anställda och kunde så småningom öppna fem filialer i b la Kalmar, Halmstad och Vaxholm. Hon var en av de första och mest framgångsrika kvinnorna i fotobranschen.
Överste friherre Sebastian Carl von Knorring 1789-1858. Kapten Sigge Flachs samling, Prinshaga, Axvall. Carolina von Knorring, 1841-1925, fotograf med egen ateljé på Regeringsgatan 59 i Stockholm 1864-1871. Deltog i Industriutställningen i Stockholm 1866. Var en av de första kvinnorna i fotobranschen.
Nu i Västergötlands museums samlingar. Donationen instiftades av makarna von Hall (Kapten Hjalmar von Hall och Elisabeth, född Gullstrand) att efter deras bortgång fövaltas av Västergötlands fornminnesförening (Västergötlands Museum). Denna förvaltning inleddes efter bouppteckningen av makarnas dödsbo i september 1945. Se vidare information Västergötlands Fornminnesförenings Tidskrift Femte delen, fjärde och femte häftet, 1948.
Nu i Västergötlands museums samlingar. Donationen instiftades av makarna von Hall (Kapten Hjalmar von Hall och Elisabeth, född Gullstrand) att efter deras bortgång förvaltas av Västergötlands fornminnesförening (Västergötlands Museum). Denna förvaltning inleddes efter bouppteckningen av makarnas dödsbo i september 1945. Se vidare information Västergötlands Fornminnesförenings Tidskrift Femte delen, fjärde o femte häftet, 1948.
Vår hemsida använder sig av cookies. Genom att fortsätta surfa på sidan godkänner du att vi använder cookies. Klicka här för mer information.