Wirsbo bruk. Orten ligger vid Strömsholms kanal och Kolbäcksåns fall, mellan Åmänningen i norr och Virsbosjön i söder. I bruket fanns en kraftstation, styckebruk för projekttillverkning, manufaktursmedja, mekanisk verkstad, ångsåg med två ramar, kant-, klyv- och stålverk samt en hyvel- och snickerifabrik.
Från 299 kr
Wirsbo bruk. Strömmen. Orten ligger vid Strömsholms kanal och Kolbäcksåns fall, mellan Åmänningen i norr och Virsbosjön i söder. I bruket fanns en kraftstation, styckebruk för projekttillverkning, manufaktursmedja, mekanisk verkstad, ångsåg med två ramar, kant-, klyv- och stålverk samt en hyvel- och snickerifabrik. Kopia
Tuna. Centralbygd med bebyggelse av 1800-talsprägel där fornlämningar och ortnamn vittnar om forntida centralitet och lång bebyggelsekontinuitet. Öppen odlingsbygd med inslag av fornlämningar i form av grupper med gravar eller gravfält med högar och stensättningar. I flera fall med anslutande husgrundsterrasser. Ortnamnen Tunbyn, Vi samt sockennamnet Tuna antyder centrala funktioner i järnålderssamhället.
Platsen kallades även för Klubbholmen, det är i alla fall det namn som är brukligt inom kanotklubben. Platsen där den för tiden nybildade klubben (år 1933) höll till om sommaren är antingen Märholmen eller Kullökläpparna, troligen det senare. Sundet som syns i bakgrunden är vattnet mellan Jutnabben och Svinö.
Syskonen Vidar, Einar, Evert, Anna och Jenny Klasson i Albäck. De poserar på en stenhäll vid ett träd. (Se även bild nr EA0805) Bakom dem står en mängd bikupeliknande, benförsedda små hus. Men de har inga fluster utan stängda luckor med knopp istället. Vet du vad dessa användes till? Berätta i så fall gärna i kommentarsfältet!
Vykort, "Järnvägsstationen. Varberg." Bilden är tagen från Eskilsgatan mot stationshuset i väster. Gatan är utformad enligt dåtidens stadsideal som en aveny, dvs bredare än övriga gator, trädkantad och leder fram till ett speciellt mål - i detta fall stationen. Gatan mynnar i en rundel framför stationsentrén där resenärerna kunde stiga på och av sin skjuts.
Vävsal hos Kalmar läns hemslöjdsförening. När lantbrukets folk flyttade in till staden hade de i de flesta fall inte plats för de hantverk de tidigare utövat. Att då gå samman och skaffa en lokal löste ofta problemet. Här ser vi unga kvinnor som väver 1924. Genom att väva fick de oftast bättre textilier an de som stod att köpa och dessutom tilll en billigare penning.
Bondgård. Centralbygd med bebyggelse av 1800 talsprägel där fornlämningar och ortnamn vittnar om forntida centralitet och lång bebyggelsekontinuitet. Öppen odlingsbygd med inslag av fornlämningar i form av grupper med gravar eller gravfält med högar och stensättningar.I flera fall med anslutande husgrundsterrasser. Ortnamnen Tunbyn, Vi samt sockennamnet Tuna antyder centrala funktioner i järnålderssamhället
Ström avtagare av Pantogaf typ (Saxströmavtagare), för kontaktledning hängande över spåret. Oerlikon strömavtagare (sidoavtagare) syns i nedfällt läge något till vänster i bild. Utrustningen i detta fall är troligen monterad på motorvagnen Statens Järnvägar SJ Co5 1391. Försöksbanan Stockholm Norra (Norrtull) - Värtan.
Detaljbild av tallen? Med äggen i ett kungsörnsbo. Tallen består av färska, aplicea granqvistar av 1-2(-4) dm:s längd med vidsittande tussar av laf(alecetoria och Usnea) och enstaka små dun. (Äggen voro i detta fall ganska olika, det ena som syns mycket ljust med endast smärre fläckar). Foto E. Wibeck den 1 april 1921.
Tre personer i det gröna. [Mannen till höger är sannolikt ägaren till kameran man ser skuggan av nere till vänster. Han har i så fall också ägt bildsamlingen om de ca 750 glasnegativ, där denna bilden är en av dom. Tyvärr är han okänd. R Westberg är ett namn som stått skrivet på en ask.]
2000-08-28, AS. Tännforsen, vattenfall i Åreälven (Indalsälvens övre del), mellan Tännsjön och Östra Noren n.v. om Åre i Jämtland. T. är ett av Sveriges mäktigaste vattenfall; på en sträcka av ca 600Â m faller vattnet 37Â m, varav 26Â m är lodrätt fall. Åreälven, älv i v. Jämtland, den södra av Indalsälvens två största källflöden; ca 70 km lång.
"Hette möjligen Johan Tropp ?? Bor utanför Skara, vid Axvallsvägen, om han nu lever. Han var dräng på Korpebo, (det var så på den tiden). Kan också vara en som hette Erik och lär ha drunknat som ung. Han var i alla fall dräng en gång på Korpebo."
Vår hemsida använder sig av cookies. Genom att fortsätta surfa på sidan godkänner du att vi använder cookies. Klicka här för mer information.